1.3.2022 • Dne 1. 3. 2022 v prostorách Ekonomicko-správní fakulty Masarykovy univerzity v Brně proběhla přednáška v rámci předmětu Veřejné finance na téma „Cena války: Ekonomické aspekty ozbrojeného konfliktu". Přednáška vedená doc. Procházkou (CBVSS) a doc. Olejníčkem (FVL/K-102) se především soustředila na problematiku ekonomických a dalších dopadů válečného konfliktu, ale nezbytně byly také objasněny základní souvislosti financování obrany a armády.
Téma bylo rozděleno na teoretickou a empirickou část. V teoretické části přednášející definovali ozbrojený konflikt, aby následně mohli uvést klasifikaci nákladů, které se s válečnými konflikty pojí. Jako nejzásadnější náklad definovali ztráty na lidských životech (vojáků a civilistů). Část posluchačů překvapila zmínka o nákladech, které s válečnými konflikty souvisí volněji – ať již jde o ekologické škody (chemicky zamořené území nebo dopady používání munice z ochuzeného uranu), škody na lidské psychice (sebevraždy, dlouhodobý dopad na děti v konfliktu nebo násilí jako důsledek posttraumatického stresového syndromu) nebo škody v důsledku snížené funkčnosti veřejného sektoru (zničená infrastruktura, tendence ke korupci a netransparentnosti, růst kriminality, ale také zničené kulturní dědictví). Teoretická část přednášky byla uzavřena představením základních metod vyčíslování výše uvedených nákladů.
![](../../../PublishingImages/2022/03/20220301_2/02_M.jpg)
Empirická část přednášky dávala teorii do souvislosti se skutečně vynakládanými náklady proběhlých válečných konfliktů. Pro posluchače bylo překvapivé zjištění, že skutečné náklady a ex ante odhadované náklady konfliktu se většinou rozcházejí nikoliv v jednotkách, ale v řádech. Například odhady skutečných nákladů ozbrojeného konfliktu v Iráku a Afghánistánu (2001-2021) jsou 40-100 krát vyšší, než byly prvotní předpoklady americké administrativy. Část přednášky byla věnována i současné agresi Ruska vůči Ukrajině. Tímto směrem se ubírala i diskuse na konci přednášky. Dotazy byly také směřovány na možnosti financování obrany v ČR tak, aby výdaje byly v souladu se spojeneckým závazkem ve výši 2 % HDP ročně. Další otázky směřovaly na možnosti transformace struktury vojenských výdajů směrem k aktuálnímu způsobu vedení ozbrojených konfliktů (válek).
Autor: Aleš Olejníček, Josef Procházka