31.3.2020
• Zvýšení účinnosti při zachycování nejmenších částic a tedy i virů u filtrů FFP3 se podařilo v rámci výzkumného projektu, do kterého byli zapojeni také vědci z Ústavu ochrany proti zbraním hromadného ničení Univerzity obrany.
Dlouhodobá vědecká spolupráce Ústavu ochrany proti zbraním hromadného ničení v rámci programu NATO DEEP s Vojenskou akademií v srbském Bělehradě, datující se od roku 2017, se postupně promítla do úspěšné kooperace se společnostmi SIGMA GROUP a.s. z Lutína a TRAYAL Corporation ze srbského Kruševace, které se zabývají výrobou filtrů do ochranných masek pro vojenské účely. Ty nyní pomohou zdravotníkům v první linii boje s novým typem koronaviru.
![](../../../PublishingImages/2020/03/20200331/02M.jpg) |
„Vzhledem k současné situaci došlo k rychlému přehodnocení dosavadní spolupráce, což umožnilo poměrně rychle a efektivně reagovat na značný nedostatek kvalitních prostředků ochrany proti působení nového koronaviru. V nebližších dnech budou ochranné pryžové polomasky srbské výroby vybavovány ve společnosti Sigma Group a.s. částicovými filtry nového typu, který splňuje požadavky na nejvyšší stupeň bezpečnosti FFP3,“ potvrdil podplukovník prof. Pavel Otřísal z Ústavu OPZHN, který se na vývoji nového filtru podílel v rámci řešení výzkumného projektu MPO-TRIO FV 20066 „Výzkum a vývoj vysokokapacitních filtrů s nanokompozitními materiály“, jehož hlavním řešitelem je právě SIGMA GROUP a.s.
Filtry byly doplněny filtrační vrstvou s polymerní nanomembránou, která byla vyvinuta firmou Detekce a záchyt škodlivin – RNDr. Vladimír Obšel, CSc. ve spolupráci se společnostmi Pardam, s.r.o., Sigma výzkumným a vývojovým ústavem, s.r.o a Ústavem OPZHN Univerzity obrany v rámci výzkumného projektu. „Při návrhu současného řešení bylo využito skutečnosti, že se podařilo zvýšit účinnost pro zachycování submikronových částic o další dva řády, a to na hodnotu koeficientu průniku 0,000043, což je zatím nejvyšší dosažená hodnota u tohoto typu filtru,“ uvádí Otřísal.
Nové ochranné komplety budou dodávány Správě státních hmotných rezerv jako velmi efektivní řešení pro zabezpečení účinné ochrany lékařského personálu a těch, kteří plní náročné úkoly v přímém kontaktu s nakaženými nebo potenciálně nakaženými osobami.
V nastávajícím období tak bude Ústav OPZHN sklízet plody své vědecké činnosti v podobě hmatatelných výsledků, které mohou významně přispět k řešení současné velmi složité epidemiologické situace. Bude však důležité, jak rychle se výrobním podnikům podaří aktivovat své výrobní kapacity a dodat na trh potřebný počet těchto ochranných prostředků.
Autor: Pavel Otřísal, foto: Vladimír Obšel